Janstova vize a úspěchy
„Toto bude pravděpodobně mé poslední funkční období jako předsedy,“ prohlásil Jansta. „ČUS je v současné době velmi sebevědomou organizací s jasnými a viditelnými výsledky, které mají pozitivní dopad na celý český sport. Takzvaná dotační kauza nás velmi posílila, jsme pravomocně osvobozeni – vrchní a městské soudy konstatovaly, že jsme postupovali v souladu s právem a z naší pozice jsme hájili potřeby našich sportovních klubů. Nadále budeme usilovat o to, aby se sport, pohybové aktivity a zdravý životní styl staly pro stát konečně prioritní oblastí.“
Nové vedení ČUS
Nové vedení České unie sportu si zvolilo 79 delegátů za sportovní kluby a tělovýchovné jednoty a 59 delegátů za národní sportovní svazy. Miroslav Jansta vstupoval do volby jako jediný kandidát na předsedu a všichni delegáti pro něj hlasovali. „Je to silný mandát, což je výsledek naší dlouhodobé práce. Moc si toho vážím. Výkonný výbor ČUS se zdravě obměnil a očekávám, že ČUS dostane nový náboj a energii,“ prohlásil Jansta, který je v čele největšího sportovního spolku od roku 2012.
Nově bude ve výkonném výboru ČUS volejbalista Marek Pakosta, který z pozice místopředsedy bude zastupovat sportovní svazy. „Beru to jako projev důvěry ze strany zástupců svazů. Budu se snažit řešit věci, které zajímají národní sportovní svazy a rád bych zlepšil jejich podporu,“ dodal Pakosta.
Dalšími novými členy výkonného výboru jsou Miroslav Schimmer ze Svazu lyžařů ČR a Jakub Tesárek z Českého svazu plaveckých sportů. Pozici naopak uhájili Petr Fousek (předseda Fotbalové asociace ČR), Libor Varhaník (předseda Českého atletického svazu), Filip Hobza (předseda České asociace amerického fotbalu), Jana Havrdová (Česká komora fitness) a Petr Ditrich (předseda České baseballové asociace). Za oblast sportovních klubů a tělovýchovných jednot přichází nově do vedení ČUS Pavel Froněk, Jakub Lejsek a Jitka Hofmannová. Generálním sekretářem České unie sportu byl jmenován Jan Boháč.
Prioritou je samostatné ministerstvo
Ve zprávě o činnosti bilancoval Miroslav Jansta nad všemi předchozími obdobími. V tom prvním (2012 až 2016) se podařilo Českou unii sportu oddlužit po pádu Sazky a zachránit majetek (především lyžařské areály, ČEZ Plavecký stadion Podolí nebo Sportovní centrum Nymburk). Ve druhém období (2016–2020) se obnovila stabilita a podmínky pro činnost celé sítě územních pracovišť – servisních center ČUS. Podařilo se navýšit státní podporu na 11 miliard korun a zejména pak prosadit ustanovení Národní sportovní agentury s vlastní rozpočtovou kapitolou pro sport.
Ve třetím náročném období mezi lety 2020 až 2024 bojovala Česká unie sportu za rozvolnění zákazů v době koronavirové pandemie a postavila se za kluby i během energetické krize. ČUS zároveň prezentovala jasné stanovisko k ruské agresi na Ukrajině. „Důrazně jsme jednali s ministry, aby nedocházelo k výrazným škrtům v rozpočtu. V rámci státní podpory trváme na programu Můj klub, který je naprosto klíčový. Požadujeme, aby se pravidelně vypisovala samostatná státní podpora na provoz a údržbu sportovišť,“ prohlásil Jansta.
Budoucnost ČUS
Prioritou v následujícím období je zřízení samostatného ministerstva pro sport. „Před několika lety jsme prohlásili, že Národní sportovní agentura je předstupeň ministerstva. Potřebujeme mít svého zástupce ve vládě. Sport, pohybové aktivity a zdravý životní styl zasluhují samostatné ministerstvo a budeme o tom přesvědčovat všechny politické strany,“ doplnil Miroslav Jansta, pro kterého jsou priority také zřízení fondu rozvoje sportu a příspěvkové financování.
Nově se členy ČUS staly také Český svaz taekwondo, Česká unie bojových umění a Česká asociace kickboxu.
Zdroj: Česká unie sportu